(untitled) (One Health & Risk Management, 2023)
Introducere. Siguranța epidemiologică permanentă în spital are un impact major asupra activității instituției și a procesului terapeutic și preventiv. Regulamentele și normele în vigoare, stabilite prin legislație, trebuie să fie respectate și monitorizate de către personalul medical, pentru prevenirea dezvoltării și răspândirii infecțiilor asociate asistenței medicale (I!!M). !cestea prezintă un nivel sporit de morbiditate și de mortalitate, precum și o povară financiară ridicată. Scopul. Relevarea riscului apariției I!!M și a necesității monitorizării microbiologice în dinamică asupra regimului în IMSP IO. Material și metode. A fost realizat un studiu retrospectiv în cadrul IO, pentru perioada 2019-2022, au fost colectate și analizate rezultatele investigațiilor microbiologice, în baza datelor prezentate în formularele statistice nr. 383/2 și nr. 382/e, conform anexei nr. 5 la „Regulamentul sanitar privind condiţiile de igienă pentru IMS”, din 23 iulie 2010 și al „Planului instituțional de autocontrol al indicilor microbiologici. Datele au fost analizate în Microsoft Excel. Rezultate. Strategia principală, folosită în spital, constă în prevenirea transmiterii agenților infecțioși pacienților de la furnizorii de servicii medicale, pe fundalul factorilor de risc existenți, precum boala oncologică, intervențiile de volum și de durată, comorbiditățile, vârsta ș.a. În perioada de referință, din totalul de 27685 probe de lavaje, 171 (0,6%) au fost pozitive și din 6680 probe ale aerului, 298 (4,5%) au fost neconforme. Investigarea contaminării microbiene a obiectelor mediului spitalicesc a determinat prezenţa în lavaje a microorganismelor din ordinul Enterobacteriales 39,2%, S. aureus 37,4%, P. aeruginosa 21,1%, fungi și micete din genul Candida – 4,1%. Cel mai înalt nivel de contaminare microbiană se constată în secţiile chirurgicale, în blocul operator și de terapie intensivă – 0,35% dintre lavajele investigate la flora microbiană nu au corespuns cerinţelor stipulate de normativele sanitare în vigoare. Printre factorii mediului spitalicesc, care influenţează asupra vieţii pacientului oncologic, aerul ocupă un rol esențial. În structura indicatorilor microbiologici ce au depăşit nivelul admisibil de poluare bacteriană a aerului din încăperile IO, în perioada de referință, numărului total de germeni (NTG) îi revine 22,0%, levuri, fungi – 1,6% şi S.aureus – 0,6%. Astfel, educarea lucrătorilor din domeniul sănătății privind prevenirea și controlul infecțiilor, igiena mâinilor, utilizarea tehnicilor aseptice, dezinfectarea saloanelor și a sălilor de proceduri, scăderea contaminării mediului sunt strategii de maximă importanță în prevenirea IAAM. În scopul profilaxiei IAAM, al asigurării respectării normelor în vigoare, precum şi al regimului în instituţia medicală de profil oncologic, dar şi al siguranţei actului medical, au fost impuse o serie de măsuri ce contribuie la finalitatea calitativă al acestuia. Concluzii. Monitorizarea microbiologică a mediului spitalicesc are o importanță semnificativă în evaluarea și managementul I!!M, relevând rolul echipei interdisciplinare în ameliorarea îngrijirii pacienților cu afecțiune oncologică, precum și al controlului, prevenirii și tratamentului eficient al infecțiilor.